Ejere af visse vedvarende energianlæg skal betale støttemidler tilbage
![Illustrativt eksempel: Anlægsejer har ret til en fast afregningspris på fx 60 øre pr. kWh. Anlægsejer skal betale penge tilbage ved vedvarende høje elpriser.](https://ens.dk/sites/ens.dk/files/styles/thumbnail_720x720/public/contents/news/image/58139bc9-0786-4e9f-82c2-ef93ef2f503f.png?itok=CyqxtwWA)
En række ejere af anlæg, der producerer strøm på solcelleanlæg, vindmøller eller biogasanlæg, bliver i denne uge varslet om, at de har modtaget en højere pris for strøm, de har solgt til det kollektive elnet, end de er berettiget til. Det skyldes en periode med vedvarende høje elpriser. Pengene bliver nu opkrævet af Energistyrelsen.
Ejerne af cirka 47.000 anlæg har over en periode fået udbetalt for meget for deres overskudsproduktion på VE-anlæg såsom solcelleanlæg eller en vindmølle. Anlægsejerne har, i en periode, fået udbetalt den fulde markedspris på el, selvom de har en fast afregningspris, der er lavere. Det skyldes, at den nuværende praksis for afregning ikke er designet til at håndtere vedvarende, ekstraordinært høje elpriser. Energistyrelsen opkræver nu det, der er udbetalt for meget, hvilket for borgere drejer sig om gennemsnitligt 1600-1800 kroner pr. anlæg.
De berørte borgere og virksomheder modtager i denne uge et brev fra Energistyrelsen, der oplyser, at de har modtaget for meget for den strøm, de har solgt til det kollektive elnet fra deres vedvarende energianlæg. Brevet er en varsling om, at Energistyrelsen vil sende en opkrævning på beløbet om cirka to måneder.
Kravet om tilbagebetaling gælder for dem, der har et anlæg, som er godkendt til et pristillæg med fast afregningspris, og som har en overskudsproduktion. Overskudsproduktionen er forskellen mellem, hvor meget strøm man producerer og hvor meget strøm, man selv bruger. Overskudsproduktionen opgøres lidt forskelligt afhængigt af de afregningsmetoder, der gælder for anlæggene.
Støtteordningerne giver anlægsejerne ret til en fast afregningspris. Det betyder, at de skal modtage eksempelvis 60 øre pr. kWh for overskudsproduktionen på deres anlæg, uanset om prisen på markedet er højere eller lavere end de 60 øre. De anlægsejere, der nu skal betale penge tilbage, er dem, der har fået udbetalt den fulde markedspris, som i en periode vedvarende har ligget over den faste afregningspris, der indgår i deres støtteordning.
”Priserne på el har ligget på et ekstraordinært højt niveau i et stykke tid, og det har medført, at en række anlægsejere har fået udbetalt mere, end de er berettiget til. De har investeret i deres anlæg under forudsætning af, at de får en fast pris for den strøm, de ikke selv bruger. Dermed er de garanteret en vis indtægt for overskudsstrømmen, uanset hvad elprisen er. Det betyder dog også, at vi nu må opkræve, hvad de har fået udbetalt for meget”, udtaler vicedirektør i Energistyrelsen, Stig Uffe Pedersen.
Praksis passer ikke til meget høje elpriser over længere tid
Ordningerne er udfordret af de ekstraordinært høje elpriser, fordi det er to forskellige aktører, der håndterer afregningen af overskudsproduktionen på anlæggene. Elselskabet Vindstød A/S har, på vegne af Energinet, ansvaret for at udbetale markedsprisen, mens Energistyrelsen har ansvaret for at afregne forskellen mellem markedsprisen og den faste afregningspris.
I perioder hvor elprisen generelt ligger på et lavere niveau end den faste afregningspris, vil enkelte timer eller dage med høje elpriser blive udjævnet i de endelige afregninger til anlægsejerne, gennem udbetaling af et lavere pristillæg. Dette er dog ikke længere muligt, fordi elpriserne har været vedvarende høje i en lang periode, og det har derfor ikke været muligt at udjævne alene ved at udbetale et lavere pristillæg, da der på grund af de høje elpriser ikke har været udbetalt et pristillæg.
For hver afregningsperiode har anlægsejerne fået udbetalt den fulde markedspris, som i lang tid har været højere end den faste afregningspris. Derfor opkræver Energistyrelsen nu det overstigende beløb hos anlægsejerne. Mange af de anlægsejere, der løbende har modtaget en saldoopgørelse, har allerede tilbagebetalt beløbet, og størstedelen af det udestående beløb er derfor betalt tilbage.
Energistyrelsen er i gang med at undersøge, hvordan administrationen af ordningerne kan tilpasses omstændighederne. Anlægsejerne vil derfor i en periode fortsat kunne modtage opkrævninger fra Energistyrelsen, så længe elpriserne er højere end afregningsprisen.
Mulighed for at afmelde sig støtteordning
Det er muligt for anlægsejerne at fravælge pristillægget for fremtiden. Anlægsejerne skal i så fald selv indgå en aftale med en produktionselleverandør, og herunder skal de selv afholde de udgifter, der er forbundet med at sælge overskudsproduktionen til det kollektive net.
Læs mere i dette faktaark om sagen.
Læs FAQ til anlægsejere på Energistyrelsens hjemmeside.
Læs mere om afmelding og produktionsleverandører.
FAKTA
- Visse anlægsejere på støtteordninger til VE-anlæg har, i en periode, fået udbetalt for meget for deres overskudsproduktion.
- Det har kun betydning for dem, der genererer en overskudsproduktion, hvilket lige nu er ejerne af cirka 47.000 anlæg.
- Priserne på el har været vedvarende været historisk høje – højere end de faste afregningspriser, som anlæggene er godkendt til.
- Da anlægsejerne i en periode har fået udbetalt den fulde markedspris for el, skal de nu tilbagebetale det, de ikke er berettiget til.
- Den nuværende praksis vedrørende afregning af ordningerne er ikke designet til at håndtere vedvarende høje elpriser, hvilket har resulteret, i at anlægsejerne har fået udbetalt mere end de er berettiget til.
- Anlægsejerne varsles nu om, at de senere vil modtage en opkrævning til betaling, men at de også kan vælge at betale med det samme.
- Anlægsejere, der skal tilbagebetale støtte, har via digital post modtaget et brev herom fra Energistyrelsen.
- Hvis anlægsejerne fremadrettet ønsker at modtage den fulde markedspris for den strøm, de sælger, kan de fravælge ordningerne og dermed frasige sig pristillægget.
- Energistyrelsen er i gang med undersøge, hvordan administrationen af ordningen kan tilpasses situationen med de vedvarende høje elpriser.